Politika
Matečná: Sebestačnosť v produkcii vajec je strategickým záujmom štátu a SNS
![](http://vejce.info/wp-content/uploads/2020/02/Matečná-ministerka.jpg)
Rastúci spoločenský tlak na zastavenie produkcie slepačích vajec z klietkových chovov vytvára riziko, že z obchodov v budúcnosti zmiznú slovenské vajcia. Ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (MPRV SR) Gabriela Matečná preto s predstaviteľmi Zväzu obchodu SR a Únie hydinárov Slovenska iniciovala dohodu o spolupráci. Jej cieľom je zachovať sebestačnosť Slovenska v produkcii vajec a zabezpečiť dostupnosť kvalitných a bezpečných slovenských vajec pre slovenských spotrebiteľov.
+ MPRV SR, Únia hydinárov Slovenska a Zväz obchodu SR podpísali memorandum do roku 2030
+ Slovenskí producenti vajec prejdú na podstielkové, voliérové a voľnovýbehové chovy nosníc
+ Slovenské obchodné reťazce uprednostnia na svojich pultoch slovenské vajcia
„Sebestačnosť Slovenska v tak významnej potravine ako sú vajcia je strategický záujem štátu a Slovenskej národnej strany. Treba si uvedomiť, že vajcia sú superpotravinou a zároveň sa ako prísada nachádzajú v obrovskom množstve pokrmov. Štát preto musí urobiť maximum, aby producenti slovenských vajec, ktoré na rozdiel od zahraničných vajec nie sú dotknuté potravinovými škandálmi, boli schopní zabezpečiť ich dostatok pre slovenských spotrebiteľov,“ zdôraznila Gabriela Matečná, vicepremiérka a ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (SNS) počas podpisu memoranda o spolupráci s Úniou hydinárov Slovenska a Zväzom obchodu SR. Všetky tri strany sa ním zaväzujú, že budú spolupracovať na zabezpečení slovenských vajec pre domácich spotrebiteľov. MPRV SR bude hľadať zdroje financovania na podporu prechodu slovenských hydinárov z klietkových na podstielkové, voliérové a voľnovýbehové chovy nosníc.
Slovenskí producenti vajec sú vystavení tlaku zahraničných reťazcov. Tie bez zmapovania reálnych možností dodávok podstielkových vajec už teraz vyhlasujú, že sa zbavia vajec z klietkových chovov. Takmer 80 percent z celkovej produkcie vajec na Slovensku pritom pochádza z obohateného klietkového chovu. „Uvedomujeme si, že proces odmietania vajec z klietkových chovov v zahraničných obchodných reťazcoch je nezvratný. Treba však zdôrazniť, že nemá žiadne logické opodstatnenie a jeho zdôvodňovanie ochranou nosníc je len zámienka. Kvalita a zloženie vajec nezávisí od spôsobu chovu nosníc, ale iba od zloženia krmiva, ktoré nosnica konzumuje.
Vedecké výskumy preukázali, že z hľadiska úžitkovosti, ale aj z pohľadu znečistenia škrupiny vajec je najvhodnejší a pre spotrebiteľa najbezpečnejší systém chovu nosníc v obohatených klietkach,“ vysvetlil Daniel Molnár, riaditeľ Únie hydinárov Slovenska. Únia hydinárov Slovenska sa memorandom zaväzuje uskutočniť do roku 2030 rekonštrukciu klietkových chovov nosníc na podstielkové, voliérové a voľnovýbehové chovy nosníc. „Bez finančnej pomoci nebude možná úplná rekonštrukcia klietkových chovov nosníc na Slovensku a výsledkom bude zníženie sebestačnosti v produkcii vajec Slovenska a zaplavenie nášho trhu dovážanými vajcami,“ upozornil Daniel Molnár.
Nepoškvrnenú povesť, kvalitu a plnenie prísnych legislatívnych požiadaviek slovenských producentov vajec zdôraznil aj Zväz obchodu SR, ktorý zastrešuje reťazce s najvýznamnejším zastúpením slovenských produktov v regáloch. „Slovenskí obchodníci združení vo Zväze obchodu SR majú výsostný záujem na dodávkach kvalitných a bezpečných potravín do svojich predajní. Slovenskí výrobcovia vajec tieto základné požiadavky napĺňajú,“ vyhlásil Martin Katriak, prezident Zväzu obchodu SR. Vzhľadom na sebestačnosť Slovenskej republiky a s ohľadom na čerstvosť a ekológiu sa členovia Zväzu obchodu SR v dohode zaviazali uprednostňovať predovšetkým produkciu vajec pochádzajúcu zo Slovenskej republiky.
Agrorezort významne oceňuje záväzok slovenských obchodných reťazcov preferovať slovenské, kvalitné a bezpečné vajcia. „Slovenské obchodné reťazce pristúpením k tomuto memorandu preukázali, že to so spoločenskou zodpovednosťou, na rozdiel od zahraničných reťazcov, ktorým ide predovšetkým o čo najvyššie zisky vyvážané do zahraničia, myslia vážne. Nesmieme dopustiť, aby sa zo Slovenska stalo odbytisko zahraničných vajec. Slovenskí producenti sú dostatočne schopní na to, aby sme sa na Slovensku museli zaoberať zahraničnými fipronilovými a salmonelovými kauzami. Intenzívne preto pracujeme na tom, aby slovenskí zákazníci mali aj počas najbližších desiatich rokov na pultoch dostatok slovenských vajec,“ uviedol Milan Lapšanský, generálny riaditeľ sekcie potravinárstva a obchodu MPRV SR.
07-02-2020, Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky
Aktuality
Starší odchádzajú, mladým sa do hydinárskych firiem nechce
![](http://vejce.info/wp-content/uploads/2024/02/duchodci-a.jpg)
Zmena legislatívy o odchode do predčasného dôchodku ako aj valorizácia dôchodkov spôsobila pre chovateľov a spracovateľov hydiny veľký problém. V závere roku 2023 odišlo slovenským hydinárom do predčasného starobného dôchodku viac ako sedem desiatok svojich zamestnancov. Mnohí tak prišli až o 10 až 15 % svojich zamestnancov. Následne vznikol problém ako týchto zamestnancov nahradiť. Pri predčasnom dôchodku nie je možný súbeh poberania dôchodku a ďalšej pracovnej činnosti ako je to pri klasickom starobnom dôchodku. A do dôchodku odišlo aj viacero zamestnancov, ktorí nedovŕšili vek 60 rokov a mohli ešte niekoľko rokov pracovať. Problém nastal aj z dôvodu, že na trhu práce je dlhodobo nedostatok pracovných síl, ktoré majú záujem o prácu v poľnohospodárstve a rovnako aj obrovský nedostatok absolventov nami požadovaných učebných odborov.
Prečo to znamená veľký problém pre slovenských hydinárov?
1) Mnohí z chovateľov nedokázali odídených zamestnancov nahradiť.
2) Vysoký priemerný vek pracovníkov v živočíšnej výrobe.
3) Vysoký podiel starobných dôchodcov na počte zamestnancov v živočíšnej výrobe.
4) Poberatelia predčasného dôchodku nemôžu vykonávať prácu súbežne s poberaním dôchodku.
5) Nízky záujem mladej a strednej generácie o prácu v poľnohospodárstve.
6) Extrémne nízky počet absolventov SOŠ v odboroch chov zvierat a mäsiar, ktorí sa zamestnali v hydinárskom priemysle v posledných rokoch.
7) Veľmi nízky podiel zahraničných pracovníkov v sektore chovu (0,5 %) a spracovania (2,7 %) hydiny na celkovom počte zamestnancov.
Chovatelia a spracovatelia hydiny navrhujú viacero možností riešenia tohto problému:
– zmena legislatívy, aby bol umožnený už v priebehu roku 2024 súbeh práce a predčasného dôchodku,
– zmena legislatívy, aby bol odchod do predčasného dôchodku posunutý na pôvodnú hranicu,
– zmena systému vzdelávania, aby boli počty študentov v stredoškolskom systéme vzdelávania nastavené podľa potrieb trhu práce a vychovávali väčšie množstvo absolventov poľnohospodárskych a potravinárskych študijných odborov,
– predĺženie zníženia odvodov zamestnávateľom za zamestnancov v poľnohospodárstve a potravinárskom priemysle, ktoré pomohlo k zníženiu výrobných nákladov pri produkcii potravín a zabezpečilo stabilizáciu cien potravín v druhom polroku 2023,
– zmena limitov na možnosť uplatnenia odvodov zamestnávateľom za zamestnancov v poľnohospodárstve a potravinárskom priemysle pre poľnohospodárske ako aj prepojené podniky, aby sa tam mohli zapojiť všetky subjekty živočíšnej výroby a potravinárske podniky.
(uniahydinarov.sk)
Politika
István Nagy se o evropském zemědělství tvrdě vyjádřil
![](http://vejce.info/wp-content/uploads/2024/02/Nagy.jpg)
To, co se nyní děje v západní Evropě, je „vystřízlivění Evropy a návrat k normálu,“ řekl maďarský ministr zemědělství István Nagy v souvislosti s protesty farmářů. Podle ministra zemědělství je v současnosti ohroženo evropské zemědělství a potravinová soběstačnost a zemědělci nedostávají tržní ochranu pro zemědělské produkty pocházející ze třetích zemí, konkrétně z Ukrajiny.
Prohlásil: Dokud nebude dovoz ukrajinského obilí omezen společným evropským řešením, bude maďarská vláda nadále uzavírat hranice před ukrajinským obilím. István Nagy zdůraznil: nemohou dovolit, aby ukrajinské obilí bylo nadále vpuštěno do Evropské unie v neomezeném množství, protože nelze ignorovat zájmy východoevropských a sousedních zemí. Označil za nedůstojné, že zatímco se očekává, že drůbež, vejce a cukr budou v důsledku francouzské a německé lobby odstraněny ze seznamu neomezeného dovozu a bezcelních produktů, východoevropské země zůstávají s problémem obilí samy.
(agrarszektor.hu)
Politika
Postoj vlády totiž nerozhodne len o tom, či túto zmenu slovenskí chovatelia nosníc zvládnu, ale aj o tom, koľkí ju zvládnu
![](http://vejce.info/wp-content/uploads/2023/08/Kohut-Sanagro.jpg)
O rok a pol budeme v situácii, keď si Slováci nebudú môcť v obchodoch kúpiť vajcia z klietkového chovu. V drvivej väčšine predajní ich už totiž nenájdu. Dôvodom je podpísané memorandum, v ktorom sa maloobchodné reťazce na Slovensku zaviazali, že prestanú na svoje pulty umiestňovať vajcia z tohto typu chovu. Ide o reakciu na krok Európskej únie, ktorá stanovila zákaz ich predaja v celej Európe na rok 2027.
Aj keď sa slovenskí producenti zaviazali, že do roku 2030 prebudujú klietkové chovy na podstielkové, voliérové či voľnovýbehové, predajcovia boli razantnejší. Povinnú lehotu Únie skresali ešte o dva roky na 2025. Tento fakt je známy už niekoľko rokov, no debaty o ňom sú stále rovnako vášnivé a s rozdielnymi názormi.
Je to teda správne rozhodnutie? Zákaz klietkového chovu nosníc do veľkej miery znepokojuje slovenských chovateľov. Dôležitými naratívmi, ktoré deklarujú, sú nedostatočne dlhý čas na rekonštrukcie chovov, zvýšené náklady na produkciu vajec a s tým súvisiaci negatívny vplyv na cenu, ako aj na konkurencieschopnosť samotných chovateľov.
To môže výrazne ovplyvniť produkciu vajec a sebestačnosť krajiny v tomto smere, ktorá za posledné tri roky už i tak dosť poklesla. Tomu, že chovatelia nie sú zo zákazu klietkového chovu nadšení, absolútne rozumiem. Sú to oni, ktorí znášajú náklady na investície v desiatkach až stovkách tisícok eur. Problém je však inde ako v memorande. Z neho mala pre štát vyplývať podmienka podpory smerom k chovateľom pri prestavbe na alternatívne chovy. Za tri roky sa však nič také nestalo, iba uplynul čas.
Paradoxom však je, že ak by sa s pomocou štátu začali chovy rekonštruovať už vtedy, keď sa o celej záležitosti začalo hovoriť, náklady mohli byť pre štát nižšie. Vzhľadom na prudký rast cien sa prerábky chovov predražujú. Podľa medializovaných informácií sa kumulatívne náklady chovateľov na rekonštrukcie zvýšili z 50 miliónov v roku 2020 na aktuálnych 75 miliónov eur. Vo svojej podstate tak otázka neznie, či je rozhodnutie ukončenia klietkového chovu, resp. jeho termín, správne. Otázka znie, či slovenskí producenti vajec dostanú takú veľmi potrebnú podporu.
Postoj vlády totiž nerozhodne len o tom, či túto zmenu slovenskí chovatelia nosníc zvládnu, ale aj o tom, koľkí ju zvládnu. Z vlastnej skúsenosti viem, aký je proces výstavby či rekonštrukcie chovov sliepok finančne i administratívne náročný. Preto sa ani nečudujem znechuteniu niektorých chovateľov. Na druhej strane musím povedať, že sa so zákazom klietkového chovu nosníc plne stotožňujem a som rád, že Slovensko a Európa smerujú k humánnemu chovu.
Tomáš Kohút
Od roku 2018 pôsobí na poste generálneho riaditeľa poľnohospodárskej spoločnosti Sanagro, ktorá spravuje jedenásť družstiev na západnom a strednom Slovensku. Pred nástupom do Sanagra päť rokov riadil obchodnú divíziu spoločnosti Raven. V minulosti pôsobil ako finančný riaditeľ spoločnosti Edymax a zastával riadiace posty v spoločnostiach Elcom, Nábytok Mikušincová či Hofatex.
(trend.sk)